0.0 z 5 hvězdiček
měkká vazba528 Kč
Běžně 590 Kč
Kniha
Pocta Lubor Hájkovi Lubor Hájek (1921-2000) po válce vystudoval na Karlově univerzitě indologii a srovnávací vědy náboženské a jako samouk pronikl do dějin mimoevropského umění, když po roce 1945 jako výtvarný redaktor pracoval v nově založeném časopisku Nový Orient. Už od roku 1951 pracoval dalších 35 let jako zakladatel na díle daleko… Přejít na celý popis
Evangelína Ryšavá odmalička věděla, že s nesmrtelnými osudníky není radno uzavírat dohody. Přesto se jednoho dne na pokraji zoufalství obrátí s prosbou o pomoc na Samotného Srdcového prince, který chce na oplátku jen tři polibky. ..
Více informací
Pocta Lubor Hájkovi Lubor Hájek (1921-2000) po válce vystudoval na Karlově univerzitě indologii a srovnávací vědy náboženské a jako samouk pronikl do dějin mimoevropského umění, když po roce 1945 jako výtvarný redaktor pracoval v nově založeném časopisku Nový Orient. Už od roku 1951 pracoval dalších 35 let jako zakladatel na díle daleko podstatnějším, když byl Národní galerií v Praze pověřen vytvořením nové státní sbírky mimoevropskéhou umění. Sbírku orientálního umění Lubor Hájek vybudoval od základů až k současnému stavu 12 000 exponátů. Hájkovy znalosti z různých disciplín asijského umění od paleolitu až po současnost i jeho osobní noblesa z něj činily osobnost výlučnou a jedinečnou, jež v českém kontextu neměla partnery a a nenašla ani adekvátní následovníky. Úzce specializovaní kunsthistorici Dr. Hájka proto považovali spíše za orientalistu, zatímco orientalisté spíše za kunsthistorika. Nevynikal sice ve znalosti žádného z mrtvých ani živých jazyků velkých kultur Asie, vynahradil však malou lingvistickou průpravu hloubkou svých filozofických úvah, neobyčejnou citlivostí pro autentické umění a bezpečnou znalostí nejrůznějšího uměleckého materiálu a řemeslných technik. Jeho texty vynikají srozumitelným, elegantním esejistickým stylem, právě tak jako širokým srovnávacím potenciálem, který mu poskytly jeho filozofická orientace a religionistické, antropologické a archeologické zájmy. Různé kolekce asijského umění v Čechách Lubor Hájek odborně zpracoval v řadě publikací, jež vycházely pro vývoz v cizojazyčných mutacích exportního nakladatelství Artia. Proto z dvaceti Hájkových knižních titulů v češtině vyšla pouze polovin a jeho význam pro českou kulturu tím byl oslaben. Katalog Figurální malba východní Asie, dokončený kolem roku 1992, je Hájkovým posledním titulem, který zatím nevyšel vůbec. V knize najdeme přehledný úvod shrnující tradice čínské a japonské figurální malby a katalog se 100 čínskými a 75 japonskými obrazy, rozdělenými podle slohových souvislostí do devíti skupin. Národní galerie v Praze za života svého emeritního badaele neměla na vydání tak rozsáhlého díla prostředky. Nyní dílo vychází s podporou nadace Japan Foundation osm let po smrti svého autora - pietně a bez větších úprav. Přináší syntetizující přehled svitkových obrazů s figurálními tématy z českých sbírek Národní galerie v Praze, Náprstkova muzea a galerie Benedikta Rejta v Lounech. Tato kniha je poctou zakladatelskému dílu Lubora Hájka v oboru dějin a filozofie mimoevropského umění.
0.0 z 5 0 hodnocení čtenářů
0× 5 hvězdiček 0× 4 hvězdičky 0× 3 hvězdičky 0× 2 hvězdičky 0× 1 hvezdička
Získejte přehled o vývoji ceny za posledních 60 dní.